![](/images/allauppsatser_s.png)
Sökresultat:
338 Uppsatser om Minne - Sida 1 av 23
Deklarativt minne hos universitetsstuderande med dyslexi : Undersökning av igenkänningsminne efter oavsiktlig inkodning
Utifrån the procedural deficit hypothesis (PDH) antas det deklarativa Minnet vara intakt hos personer med dyslexi. Detta styrks av studier som visat att deklarativt Minne är intakt eller förstärkt hos barn med SLI eller dyslexi då det undersökts med icke-språkliga Minnestest. Personer med dyslexi som genomgår universitetsstudier antas kompensera för sina svårigheter på olika sätt, bland annat med det deklarativa Minnet. I denna studie har deklarativt Minne undersökts i form av visuellt igenkänningsMinne efter oavsiktlig inkodning. Deltagarna utgjordes av 11 universitetsstuderande med dyslexi samt en kontrollgrupp på 26 universitetsstuderande utan dyslexi.
Påverkar inhibitionsförmåga hur väl det prospektiva minnet fungerar : Studie av minne och exekutiva funktioner hos barn
Barn med funktionsnedsättningar har ofta problem i skolan men även i deras vardag på grund av att deras omgivning inte är ämnad för människor med någon typ av svårighet. Prospektivt Minne är en viktig faktor i hur väl en person med funktionsnedsättning klarar av sin vardag. Tidigare studier visar även att det finns en koppling mellan den exekutiva funktionen inhibition och prospektivt Minne. Denna studie har i syfte att undersöka om det finns ett samband mellan den exekutiva funktionen inhibition och prospektivt Minne. Detta behövs för att få en större förståelse för vad som orsakar svårigheter i vardagen för personer med funktionsnedsättningar.
Sitt rak i ryggen!
Forskningen har visat att meditation fo?r med sig stora fo?rdelar fo?r uto?varen men det saknas helta?ckande kunskap om vad det a?r i meditationen som a?r sa? gynnsam. Vi testade da?rfo?r zen- buddhismens pa?sta?ende om att ryggens position gynnar va?r koncentrationsfo?rma?ga. Detta skedde genom att underso?ka sambandet mellan kroppsposition, koncentrationsfo?rma?ga och Minne.
Att veta när man ska göra det man vet att man ska göra : om barn med ADHD, uppfattning av tid och att komma ihåg att göra det man har planerat
I den här studien undersöks om det är bristande tidsuppfattning som orsakar sämre prospektivt Minne hos barn med diagnos ADHD. Studien syftar även till att utreda vad prospektivt Minne har för relation till arbetsMinne och exekutiva funktioner.Studien har genomförts genom att två grupper, en grupp barn med diagnos ADHD och en kontrollgrupp, har utfört uppgifter som ger mått på prospektivt Minne, tidsuppfattning, arbetsMinne och exekutiva funktioner. Barnen i ADHD-gruppen har även deltagit i en intervju.Resultaten visar att det inte finns någon skillnad i prestation på den prospektiva Minnesuppgiften, men att barnen i ADHD-gruppen utvecklar en sämre strategi än barnen i kontrollgruppen för att klara uppgiften. Resultaten visar att barnen med ADHD presterar sämre än andra på tidsuppfattningsuppgiften, däremot visas ingen skillnad mellan grupperna i prestation på exekutiva funktioner eller arbetsMinne. Det går inte med uppgifterna i den här studien att visa på några direkta samband mellan de olika undersökta funktionerna och prospektivt Minne..
Plats och minne
Place as a concept, and memory as a phenomenon is researched through literature studies. The essay investigates how we think about place and how we experience and relate to it. Memory is discussed both as personal memory and collective memory.
Place is a strong source of memory. When we return to a place, we recognize not only the place itself, but also the things we did there, the people we met and the thoughts passing through our mind when we last were there. Pieces of ourselves are stored in the memories awaken when we revisit a place.
Clas Ohlsons levande minne
Clas Ohlson startade ett företag i Insjön när han var 23 år gammal. Det började som ett enmansföretag och har nu vuxit till ett imperium, och nya butiker öppnar varje år. Som människa har han lämnat markanta spår efter sig i det lilla samhället i Dalarna. Här berättas om hans liv, hans Minne och tvisten om hans grav..
Kunskapen om den egna minnesprestationen : En explorativ studie om personers självuppskattade arbetsminne, prospektiva minne och retrospektiva minne gentemot deras prestationsnivå.
I vår vardag använder vi oss av vårt Minne för att komma ihåg saker vi ska göra och saker vi har gjort. Saker som att närvara på ett möte klockan tio eller köpa mjölk när vi är och handlar, att minnas att komma ihåg är vad det prospektiva Minnet handlar om. Att sedan komma ihåg vad vi ska göra hjälper det retrospektiva Minnet till med. Att hålla många saker i Minnet samtidigt samt överföra det från korttidsMinnet till långtidsMinnet är vad arbetsMinnet hjälper oss med.Syftet med denna studie var att se hur personer i åldern 18-54 år skattar sitt eget Minne och jämföra detta mot hur de presterar i olika Minnestest. Att se hur medvetna de är om sina egna kunskaper samt vilken Minnesprocess som de är mest medvetna om sin egen prestation.För att genomföra detta har deltagarna fått spela ett spel för att testa sitt prospektiva Minne samt retrospektiva Minne.
Arbetslöshetens inverkan på episodiskt och semantiskt minne samt visuopatial förmåga
Trots att en stor del av befolkningen är arbetslösa saknas forskning på hur arbetslösheten påverkar individens kognitiva förmågor. Föreliggande studie undersöker effekten av arbetslöshet på episodiskt och semantiskt Minne samt visuospatial förmåga. Även könsskillnader testas. Med resultat från tidigare forskning om de arbetslösas negativa psykosociala situation som grund hypotiserades att de arbetslösa skulle prestera sämre på test som mäter episodiskt Minne, semantiskt Minne och visuospatial förmåga. De arbetslösas psykosociala situation undersöktes med självskattning av variablerna stress, depression och sociala nätverk och kognitiv förmåga mättes med 16 olika kognitiva test.
Emotionell intelligens och autobiografiskt minne: : Jämförelse av individers könsskillnader, åldersgruppsskillnader, kön och ålder interaktionseffekter
Syftet med studien var att testa om det fanns åldersgruppsskillnader, könsskillnader, samt om ålder och kön hade interaktionseffekter när det gäller emotionell intelligens och autobiografiskt Minne mellan manliga (n=106) och kvinnliga (n=231)studenter på Örebro Universitet är från 18 till 45 år(n=299). Data samlades via emotionell intelligensens enkätformulär Andrew m.fl. (2010) och Waldfogel (1948) autobiografiska Minnens test. Det fanns inga könsskillnader och åldersgruppsskillnader i total emotionell intelligens, men det fanns interaktion mellan kön och ålder det vill säga att ålder och kön hade effekter på varandra. Det fanns könsskillnader i totala autobiografiska Minnen då flera kvinnor rapporterade autobiografiska Minnen än män, men det fanns inga åldersgruppsskillnader.
Amis leende : Minne och remediering i Henry Parlands roman Sönder
Denna uppsats undersöker remediering och Minne i Henry Parlands roman Sönder (om framkallning av Veloxpapper). Vad gäller remedieringen är det romanens efterhärmande av bildmediet och filmmediet som analyseras. Undersökningen av Minne i Sönder gäller hur Minnet är kopplat till ett fotografiskt seende, som i sin tur är förbundet med romanens remediering av bild- och filmmedierna ? som möjliggör samt förutsätter detta seende. Analysen bygger på en motivstudie av det fotografiska seendets inslag i romanen, och dess betydelse för levandegörande av Minnen. Det går att tala om en strukturalistisk teoritillämpning, där detaljerna får belysa helheten och helheten får belysa detaljerna.
Hur återberättar man ett minne? : Vilken sorts filmisk gestaltning är mest passande för att berätta ett minne från tidig barndom?
Hur återberättar man ett Minne från sin tidiga barndom? Vilken gestaltning ger publiken bäst inblick i Minnet och får dem själva att tänka tillbaka på deras egen barndom? Detta arbete utgår från dessa frågeställningar och undersöktes genom en testgrupp som fick se det eget skapade material och sedan svarat på en frågeenkät. Svaren ifrån enkäten har sedan analyserats och resultaten redovisas i detalj i detta arbetes sista kapitel.För att kunna göra ett bildmaterial så trovärdigt som möjligt för arbetets undersökningsgrupp att se på så utgick jag från ett eget Minne, mer specifikt, ett Minne från det år jag och min familj bodde i Albanien. Jag var då 5 år gammal och där gick jag lucia för första gången. Det skapade materialet blev två filmer av samma Minne, en utifrån mitt perspektiv, film X, och ett utifrån mina föräldrars, film Y, och undersökningen kretsade kring vilken gestaltning som passar bäst för frågeställningen.Arbetets hypotes är att den gestaltningen, som på ett genomgående sätt visar att Minnet är äkta är den som vidare ska användas i liknande arbete.
RAM-minnets kontaminering vid tillämpning av forensiska verktyg
Denna rapport behandlar ett specifikt område inom IT-forensik och informationssäkerhet. Då en berörd part behöver agera i ett skarpt läge, kan kunskaperna om volatilt Minne vara avgörande. I takt med att IT-brott har ökat dramatiskt, har det också bidragit till en enorm utveckling inom de forensiska ramarna. IT-forensikerns handlingar är av avgörande karaktär då Minnet förändras kontinuerligt, därför eftersträvas minimala förändringar på systemet.Ett datorsystem är utrustat med ett fysiskt Minne vars syfte är att temporärt lagra information då det är aktivt. Detta Minne kan vara en rik informationskälla ur ett forensiskt perspektiv.
Kognitiva funktioner vid utmattningssyndrom - en tioårsuppföljning
1KOGNITIVA FUNKTIONER VID UTMATTNINGSSYNDROM?Utmattningssyndrom är ett tillstånd som orsakas av långvarig stress i arbete eller privatliv.Föreliggande studie har syftet att studera förändringar i kognitiv funktion med fokus på visuellt episodiskt Minne, uppmärksamhet och responskontroll tio år efter sjukskrivning på grund av utmattningssyndrom. Kompletterande test och självskattningsformulär inkluderades vid uppföljningen för att närmare undersöka visuellt episodiskt Minne, exekutiv funktion, psykisk hälsa samt subjektiva aspekter av utmattningssyndrom. Patient- och kontrollgrupp utgjordes av nio respektive tre kvinnor. Testresultat jämfördes mellan grupper och testtillfälle ett och två.Resultaten visade på frånvaro av skillnad mellan testtillfälle i de mått som följdes upp samt att patientgruppens problem med visuellt episodiskt Minne vid uppföljningen framförallt gjorde sig gällande i komplexa uppgifter vilket möjligen kan förklaras av bristande exekutiv funktion.Eftersom deltagarantalet i både patient- och kontrollgrupp var lågt är resultaten att betrakta som pilotdata..
Känslor och minne : Påverkas inkodningen av sinnesstämningen?
Inom forskning kring affekt och emotioner har man funnit att positiv sinnesstämning leder till ökad perception utifrån helheten av visuell stimulans på en global nivå medan negativ sinnesstämning leder till ökad perception utifrån detaljer på en lokal nivå (e.g. Gasper & Clare, 2002, Gasper, 2004). Denna rapport syftar till att hitta ett samband mellan dessa fynd och de två typer av mental bearbetning som är kända inom forskningen kring Minne: en som ger Minnet kontext och en som gör det enklare att urskilja (e.g. Burns, 2006). Detta samband är i författarens kännedom inte tidigare testat i publicerade studier.
Vårt Ljudande Inre ? en studie i min musik och dess koppling till minnet
Denna kandidatuppsats handlar om Minnet och dess begränsningar. Den ligger till grund för och beskriver mitt upplägg med min examenskonsert. Föreställningen kommer att innehålla element som kan kopplas till Minne, tid och medvetande. Utgångspunkten kommer att vara våra begränsningar att uppleva viss typ av musik i sitt originaluppförande. Jag har valt utgångspunkt i dronemusik som jag anser att jag skapar med mina ljudlandskap.